DOKTORSKI  ŠTUDIJSKI PROGRAM  ARHITEKTURA       2019–2020
DOKTORSKI  ŠTUDIJSKI PROGRAM ARHITEKTURA      2019–2020
Univerza v Ljubljani, Fakulteta za arhitekturo
Doktorski študijski program arhitektura
Izdala
Univerza v Ljubljani, Fakulteta za arhitekturo
Uredila
Tadeja Zupančič
Oblikoval, prelomil in pripravil za tisk
Jaka Bonča
Prevodel v angleščino
Janez Špendov
Tiskala
Tiskarna Media print
Naklada
300 izvodov
ISSN
1855–7090
Vsebina
1	Podatki o študijskem programu	6
2	Temeljni cilji programa in splošne kompetence	6
3	Podatki o mednarodnem sodelovanju visokošolskega zavoda	8
4	Podatki o raziskovalnih programih, projektih, sporazumih	8
5	Predmetnik študijskega programa, izbirnost in mobilnost	9
6	Pogoji za vpis in merila za izbiro ob omejitvi vpisa	18
7	Merila za priznavanje znanj in spretnosti, 	20 pridobljenih pred vpisom v program
8	Načini ocenjevanja	21
9	Pogoji za napredovanje po programu	22
10	Prehodi med študijskimi programi	23
11	Način izvajanja študija 	24
12	Pogoji za dokončanje študija	24
13	Kratka predstavitev posameznih predmetov, mentorji	25
•	Likovno arhitekturna teorija in kritika, korpus slovenske	28 arhitekture – povezava s humanizmom
••	Likovno–digitalna teorija in metodologija 	32 – povezava s humanizmom in tehniko
•••	Urbanistična teorija in metodologija 	36 – povezava z družboslovjem in biotehniko
••••	Teorija projektiranja in tehnične aplikacije v arhitekturi 	42 – povezava s tehniko
Mentorji	47
1.	Podatki o študijskem programu
Doktorski študijski program Arhitektura traja 4 leta (8 semestrov) in obsega skupaj 240 ects—kreditnih točk.
Študijski program vključuje 60 ects—kreditnih točk organiziranih oblik študija in 180 ects individualnega raziskovalnega dela (temeljne ali aplikativne raziskave). Organizirane oblike vključujejo splošni, arhitekturni in interdisciplinarni izbirni modul ter vsakoletne predstavitve raziskave (od predstavitve načrta študija do zagovora disertacije).
Znanstveni naslov, ki ga pridobi doktorand s področja arhitekture, je: doktor znanosti oziroma, doktorica znanosti.
Okrajšana oblika zapisa naslova pred imenom je: dr.
2.	Temeljni cilji programa in splošne kompetence
Temeljni cilj:
Program izobražuje samostojnega znanstvenega raziskovalca za najširše problemsko področje arhitekture, ki izkazuje tako odgovornost do kulturnega prostora kot tudi medkulturno primerljivo odličnost. Odgovornost za arhitekturo kot znanstvenoraziskovalno področje in za arhitekturo kot kulturni prostor izhaja iz pomena arhitekturnega oblikovanja, kakovosti zgradb, njihove usklajenosti z okoljem, spoštovanja naravne in mestne krajine, ki je v javnem interesu. Javni interes je glede kakovosti fizičnega prostora zaščiten s slovensko in evropsko zakonodajo.
Splošne kompetence:
•	poglobljeno razumevanje teoretskih in metodoloških konceptov, ki izhajajo iz bistva arhitekture kot znanosti in umetnosti, ter se z arhitekturo neposredno in posredno povezujejo;
•	usposobljenost za samostojno razvijanje novega znanja na področju arhitekture kot generalističega področja in/ali na ozko problemsko opredeljenih tematik, ki so pomembne za arhiteturo in njeno povezanost z drugimi področji;
•	usposobljenost za reševanje najzahtevnejši problemov s preizkušanjem in izboljševanjem znanih ter odkrivanjem novih rešitev za doseganje kakovosti arhitekture;
•	sposobnost za vodenje najzahtevnejših delovnih sistemov ter znanstvenoraziskovalnih projektov s širokega strokovnega oz. znanstvenega področja urejanja in oblikovanja prostora s poudarkom na kakovosti arhitekturnega prostora;
•	sposobnost razvijanja kritične refleksije – družbenega, skupnostnega in osebnega razsikovanja in/ali snovanja;
sposobnost prenašanja in »komuniciranja« raziskovalnih rezultatov in sicer v dveh pomenih:
–	objavljanja znanstvenih, strokovnih, pa tudi poljudnih člankov in drugih objav s področja arhitekture;
–	sposobnost prenašanja raziskovalnih dosežkov v prakso arhitekturne dejavnosti.
3.	Podatki o mednarodnem sodelovanju visokošolskega zavoda
Erasmus mreža		http://www.fa.uni-lj.si/default.asp?id=2277
ADAPT-r mreža		http://adapt-r.eu
DDSS doktorska šola		http://www.ddss.nl
4.	Podatki o raziskovalnih programih, projektih, sporazumih
http://www.fa.uni-lj.si/default.asp?id=2422
5.	Predmetnik študijskega programa, izbirnost in mobilnost
1. letnik | 1.1 | Splošni modul | zimsko polletje — predavanja | 15 | zimsko polletje — drugo | 235 | poletno polletje — predavanja | — | poletno polletje — drugo | — | ∑ ur | 250 | ∑ ects | 10
| 1.2 | Arhitekturni modul |  | — |  | — |  | 15 |  | 235 |  | 250 |  | 10
| 1.3 | Predstavitev načrta doktorskega študija |  | — |  | 125 |  | — |  | — |  | 125 |  | 5
| 1.4 | Individualno raziskovalno delo 1 |  | — |  | 375 |  | — |  | 500 |  | 875 |  | 35
|  | Skupno |  | 15 |  | 735 |  | 15 |  | 735 |  | 1500 |  | 60
2. letnik | 2.1 | Interdisciplinarni modul |  | 21 |  | 354 |  | 14 |  | 236 |  | 625 |  | 25
| 2.2 | Predstavitev teme doktorske disertacije |  | — |  | 125 |  | — |  | — |  | 125 |  | 5
| 2.3 | Individualno raziskovalno delo 2 |  | — |  | 250 |  | — |  | 500 |  | 750 |  | 30
|  | Skupno |  | 21 |  | 729 |  | 14 |  | 736 |  | 1500 |  | 60
3. letnik | 3.1 | Individualno raziskovalno delo 3 |  | — |  | 750 |  | — |  | 750 |  | 1500 |  | 60
|  | Skupno |  | — |  | 750 |  | — |  | 750 |  | 1500 |  | 60
3. letnik | 4.1 | Predstavitev pred zagovorom in zagovor dr. disertacije |  | — |  | — |  | — |  | 125 |  | 125 |  | 5
| 4.2 | Individualno raziskovalno delo 4 |  | — |  | 750 |  | — |  | 625 |  | 1375 |  | 55
|  | Skupno |  | — |  | 750 |  | — |  | 750 |  | 1500 |  | 60
Celotni študij |  | Organizirane oblike študija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 60
|  | Individualne oblike študija |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 180
|  | Skupno | 3000 |  |  |  | 3000 |  |  |  |  | 6000 |  | 240
1.1	10 ects
Splošni modul	generična znanja
Lah UL, FA		Uvod v znanstvenoraziskovalno delo
— gostujoči predavatelj		Znanstveni pristopi, metode in predstavitve raziskovanja
— nosilci generičnih predmetov/modulov		Znanstveno–raziskovalni predmeti/moduli drugih programov
1.2	10 ects 	Arhitekturni modul	področni temelji
Čeferin UL, FA		Arhitekturna teorija in kritika
Fister UL, FA (upokojen)		Korpus slovenske arhitekture
Vodopivec UL, FA		Strategije arhitekturnega načrtovanja
Vuga Sadar+Vuga		Arhitekturna praksa kot raziskovalni laboratorij
Koželj UL, FA (upokojen)		Sodobni pristopi k urbanizmu
— gostujoči predavatelj		Znanstveni pristopi k raziskovanju arhitekture
— nosilci arhitekturnih predmetov/modulov		Znanstveno–raziskovalni predmeti/moduli drugih programov
2.1	25 ects
Interdisciplinarni modul	poglobitev in/ali povezava
Tematski sklopi/poudarki – povezave (izhodiščna legenda rdečih pik – naslovi, razporeditev in sestava sklopov se (pre–)oblikujejo skladno z raziskovalno politiko FA):
•		arhitekturna teorija in kritika, korpus slovenske arhitekture  – povezava s humanizmom;
••		likovno–digitalna teorija in metodologija  – povezava s humanizmom in tehniko;
•••		urbanistična teorija in metodologija  – povezava z družboslovjem in biotehniko;
••••		teorija projektiranja in tehnične aplikacije v arhitekturi  – povezava s tehniko;
•••••		tematski sklopi/poudarki  – povezave iz kakovostno primerljive ponudbe gostujočih nosilcev in drugih programov.
•	5 ects
Čeferin UL, FA	•	Analiza in kritika sodobne arhitekture
Koselj zasebna raziskovalka	•	Izvori moderne
Zorec UL, FA	•	Interpretacija spomina v arhitekturi
Glažar UL, FA	•	Sporočilnost v arhitekturi
Ažman Momirski UL, FA	•	Arhitekturne analogije
Fister UL, FA (upokojen)	•	Korpus slovenske arhitekture – izbrane teme
Deu UL, FA (upokojena)	•	Identiteta slovenske arhitekture
Fister UL, FA (upokojen)	•	Varstvo in prenova arhitekturne dediščine
Lah UL, FA	•	Integralnost prenov
Ifko UL, FA	•	Interpretacija dediščine
Debevec UL, FA	•	Arhitekturni arhetipi sakralnega
Juvanec UL, FA (upokojen)	•	Teorija izvora vernakularne arhitekture
Toš Sistemprojekt, Zagreb (upokojen)	•	Antropologija človekovega okolja
Svetina UL, FF	•	Arhitekturna psihologija
Uršič UL, FF	•	Izbrana poglavja iz filozofije prostora in časa
Krečič Arhitekturni muzej Ljubljana (upokojen)	•	Umetnostna zgodovina
• •	5 ects
Bonča UL, FA	• •	Sistemi likovnega urejanja
Marolt UL, FA	• •	Arhitekturno–likovne razprave
Novljan UL, FA 	• •	Barve in prostor
Novljan UL, FA	• •	Svetloba in osvetlitev v arhitekturi in urbanizmu
Novljan UL, FA	• •	Orodja abstraktnih transformacij v prostoru
Jeza UL, ALUO	• •	Oblikovanje notranjosti in opreme
Pedersen Šola za arhitekturo v Aarhusu	• •	Kakovost doktorskega raziskovanja in osnove raziskovanja skozi oblikovanje
Ettlinger UL, FA	• •	Digitalne metode in predstavitve v arhitekturi
Bourdakis Univerza Tesalije	• •	Oblikovanje virtualnih okolij
Achten Tehniška univerza v Pragi, Fakulteta za arhitekturo	• •	Digitalne metode oblikovanja
Duarte Penn State, Šola za umetnost in arh. ter Univerza v Lizboni, Fakulteta za arh.	• •	Programiranje arhitekturnih oblik
Duarte Penn State, Šola za umetnost in arh. ter Univerza v Lizboni, Fakulteta za arh.	• •	Digitalno modeliranje in izdelovanje
Zupančič UL, FA	• •	Digitalna orodja za arhitekturno izobraževanje in sodelovanje
Zupančič UL, FA	• •	Arhitekturno publiciranje
Robinson UL, FA	• •	Natura Animare: Transformacije materije pri ustvarjanju prostora
• • •	5 ects
Ažman Momirski UL, FA	• • • 	Razvoj urbanizma
Čerpes UL, FA	• • •	Urbanistično načrtovanje
Pogačnik UL, FGG (upokojen)	• • •	Arhitektura in trajnostni prostorski razvoj
Šašek Divjak UI RS (upokojena)	• • •	Trajnosten razvoj mesta
Dimitrovska Andrews UI RS (upokojena)	• • •	Orodja za nadzor urbanih oblik
Černe UL, FF	• • •	Regionalno planiranje
Fikfak UL, FA	• • •	Okoljsko upravljanje za podeželski turizem in rekreacijo
Voigt TU Dunaj, Fakulteta za arhitekturo in prostorsko planiranje	• • •	Lokalno planiranje in sodelovanje javnosti
Cirman UL, EF	• • •	Urbana ekonomika
Šubic Kovač UL, FGG	• • •	Ekonomika nepremičnin – izbrane teme
Hočevar UL, FDV	• • •	Sociološki koncepti sodobnega urbanizma
Juvančič UL, FA	• • •	Mestna pokrajina in interaktivna mesta
Fikfak UL, FA	• • •	Naselbinska krajina kulturne raznovrstnosti
Deu UL, FA (upokojena)	• • •	Varstvo arhitekturnih krajin
Gregorski UL, FA	• • •	Metode ambientalnega oblikovanja
Zupančič UL, FA	• • •	Občutljivi prostori mesta
Gazvoda UL, BF	• • •	Oblikovanje odprtega prostora
• • • •	5 ects
Toš Sistemprojekt, Zagreb (upokojen)	• • • • 	Teorija arhitekturnega projektiranja
Isaković UL, FGG	• • • •	Integrirana praksa in modeliranje stavb
Miščević Univerza v Zagrebu, Fakulteta za arhitekturo	• • • •	Visoko–tehnološka arhitektura
Zbašnik–Senegačnik UL, FA	• • • •	Sodobna arhitekturna tehnologija
Duarte Penn State šola za umetnost in arh. ter Univerza v Lizboni, Fakulteta za arh.	• • • •	Prilagodljiva sistemska gradnja stanovanj
Kušar UL, FA	• • • •	Požarna varnost grajenega okolja
Roset Katalonska politehnika v Barceloni, Visoka tehniška šola za arhitekturo	• • • •	Okoljska fizika za arhitekte
Medved UL, FS	• • • •	Energijski in okoljski vidiki načrtovanja stavb
Medved UL, FS	• • • •	Mikroklimatske razmere v mestih in stavbah
Zbašnik–Senegačnik UL, FA	• • • •	Pasivna hiša
Slivnik UL, FA	• • • •	Izbrani primeri iz zgodovine arhitekture in konstrukcij
Kilar UL, FA	• • • •	Konstrukcije v arhitekturi
Isaković UL, FGG	• • • •	Snovanje premostitvenih objektov
Kilar UL, FA	• • • •	Potresna arhitektura
• • • • •	5 ects
— gostujoči predavatelj	• • • • • 	Znanstveno–raziskovalne teorije in metode
— nosilci predmetov drugih programo	• • • • • 	Znanstveno–raziskovalni predmeti/moduli drugih programov
Razmerje med obveznimi in izbirnimi predmeti
Moduli/predmeti z obvezno strukturo vsebine	90% – 215 ects
1.1		Splošni modul
1.3		Predstavitev načrta doktorskega študija
2.2		Predstavitev teme doktorske disertacije
4.1		Predstavitev pred zagovorom in zagovor doktorske disertacije
Moduli/predmeti z izbirno vsebino in njeno strukturo	10% – 25 ects
1.2		Arhitekturni modul
2.1		Interdisciplinarni modul
1.4		Individualno raziskovalno delo 1
2.3		Individualno raziskovalno delo 2
3.1		Individualno raziskovalno delo 3
4.2		Individualno raziskovalno delo 4
Izbor predmetov v modulu:
–	glede na temo disertacije;
–	kandidat lahko izbere največ en predmet arhitekturnega ali interdisciplinarnega modula, katerega nosilec je bodisi mentor bodisi somentor njegovega individualnega raziskovalnega dela oz. teme doktorske disertacije;
–	v primeru arhitekturne predizobrazbe kandidatov: praviloma najmanj 10 ects iz programske ponudbe nosilcev drugih strok;
–	v primeru drugih profilov predizobrazbe kandidatov: praviloma najmanj 10 ects iz programske ponudbe nosilcev – arhitektov;
–	praviloma največ 60 ects iz drugih kakovostno primerljivih programov, npr. na drugih fakultetah UL ali na drugih univerzah;
–	predmeti gostujočih predavateljev se oblikujejo vsako leto posebej – gostujoči predavatelji morajo izpolnjevati pogoje za nosilce predmetov, program pa odobren po veljavnih postopkih.
Mobilnost:
Študent lahko izkoristi možnost pol– ali enoletnega študija v tujini v okviru programa Erasmus+ ali na podlagi drugih pogodb Fakultete za arhitekturo od (vključno) drugega letnika naprej.
6.	Pogoji za vpis in merila za izbiro ob omejitvi vpisa
V doktorski študijski program Arhitektura se lahko vpiše, kdor je končal:
–	študijski program druge stopnje (bolonjski magisterij),
–	enoviti magistrski študijski program, ki obsega 300 ects (bolonjski magisterij),
–	dosedanji študijski program za pridobitev univerzitetne izobrazbe,
–	dosedanji študijski program specializacije po zaključenem visokošolskem strokovnem programu, če je opravil študijske obveznosti v obsegu 30 ects, in sicer predmete enovitega magistrskega študijskega programa Arhitektura:
•		Arhitekturna teorija in kritika,
•		Osnove raziskovanja v arhitekturi in urbanizmu,
•		Teorija prostorskega in urbanističnega načrtovanja,
•		Akcijsko planiranje in strateško presojanje,
•		Oblikovne zasnove,
•		Naselbinska kultura podeželja,
•		Umetnostna zgodovina,
•		Celovito varstvo stavbne dediščine,
•		Računalniško podprta arhitektura in
•		Zasnova konstrukcij.
Skladno z merili za prehode se lahko v doktorski študijski program Arhitektura vpiše, kdor je končal:
–	magisterij znanosti po zaključenem študijskem programu za pridobitev univerzitetne izobrazbe; ob vpisu se kandidatu v skladu z zakonom prizna najmanj 60 ects,
–	dosedanji študijski program specializacije po zaključenem študijskem programu za pridobitev univerzitetne izobrazbe; ob vpisu se kandidatom skladno z zakonom prizna najmanj 60 ects.
Kadar je sprejet sklep o omejitvi vpisa (kadar se prijavi več kandidatov, ki izpolnjujejo vpisne pogoje, kot je vpisnih mest), so kandidati izbrani glede na:
—	uspeh na študijskem programu (skupaj 20% teže celotne ocene):
–	druge stopnje oz.
–	na enovitem magistrskem študijskem programu, ki obsega 300 ects oz.
–	na dosedanjem študijskem programu za pridobitev univerzitetne izobrazbe oz.
–	na dosedanjem študijskem programu specializacije po zaključenem visokošolskem strokovnem programu in pri dodatnih izpitih, ki so določeni v četrti alineji pogojev za vpis; upoštevata se:
•	povprečna ocena študija (15% teže) in
•	ocena diplomske oz. magistrske naloge 5% teže celotne ocene);
—	in glede na uspeh pri izbirnem izpitu (skupaj 80% teže celotne ocene).
Izbirni izpit je sestavljen iz pisnega in ustnega dela. Ocenjujejo se:
•	pisna in ustna predstavitev Osnutka načrta doktorskega študija, v skladu s Pravili o postopku za pridobitev naslova doktorja znanosti na Fakulteti za arhitekturo60 (60% teže)
•	priporočila uglednih raziskovalcev (10% teže),
•	dokazila o raziskovalnem delu pred vpisom v program (10% teže).
Šolnina, redni/izredni študij
Šolnina je določena skladno z veljavnim cenikom.
Študij poteka redno in izredno; v okviru modulov je mogoče izbrati tudi predmete, ki se izvajajo na daljavo oz. kombinirano. Predavanja za izredni študij so organizirana v popoldanskih urah oz. ob koncu tedna (sreda, četrtek in petek popoldne, sobota dopoldne), 20% predavanj se nadomesti v obliki konzultacij. Kandidati za izredni študij morajo izpolnjevati vse navedene pogoje za vpis.
7.	Merila za priznavanje znanj in spretnosti, pridobljenih pred vpisom v program
Študentu se lahko priznajo znanja, ki po vsebini in stopnji odličnosti ustrezajo vpisanemu študijskemu programu.
Na prošnjo kandidata komisija za doktorski študij preveri možnosti priznavanja znanj in spretnosti, ki jih je kandidat pridobil pred vpisom v program, in se lahko uveljavijo v doktorskem študijskem programu arhitekture. Pri preverjanju se upošteva predvsem:
–	vsebinska skladnost z Osnutkom načrta doktorskega študija oz. z Načrtom doktorskega študija (natančneje: z opisom predloga teme raziskave v dokumentu, predloženem skladno s Pravili o postopku za pridobitev naslova doktorja znanosti na Fakulteti za arhitekturo) ter
–	ustreznost ravni kakovosti rezultatov (spričevala, listine, recenzije raziskovalnih objav…), ki pričajo o znanju in spretnostih, ki jih kandidat želi uveljaviti v programu.
8.	Načini ocenjevanja
V skladu z zakonom načinov ocenjevanja ni potrebno posebej opredeliti. Ker pa je kakovost študija na doktorski stopnji zelo pomembna, je omenjen sistem preverjanja kakovosti.
Med organiziranimi oblikami študija je v okviru predmetov splošnega, arhitekturnega in interdisciplinarnega modula predvidena ocenjevalna lestvica od 1 do 10 (1–5: nezadostno; 6–10: zadostno, dobro, prav dobro in odlično).
Kot posebna oblika organiziranega študija je izpostavljeno vsakoletno preverjanje kakovosti individualnega raziskovalnega dela, ki pomaga mentorju oz. mentorski skupini v skrbi za kakovost: v prvem letniku gre za predstavitev načrta študija, v drugem za predstavitev teme, v tretjem pa za predstavitev rezultatov pred zagovorom in za zagovor disertacije. Obveznost pri teh preverjanjih ter pri individualnem raziskovalnem delu je bodisi opravljena ali pa ne – ocenjevalna lestvica ni predvidena. Kakovost opravljene obveznosti se preverja opisno, skladno s Pravili o postopku za pridobitev doktorata znanosti s področja arhitekture. Za kakovost študija skrbijo: mentorji oz. mentorske skupine, komisija za doktorski študij Fakultete za arhitekturo z recenzentskim sistemom, senat Fakultete za arhitekturo, strokovne komisije za oceno teme, disertacije in za zagovor, ki jih na predlog komisije za doktorski študij imenuje senat Fakultete za arhitekturo, komisija za doktorski študij in senat Univerze v Ljubljani.
9.	Pogoji za napredovanje po programu
Pogoji za napredovanje iz letnika v letnik
Za prehod iz prvega v drugi letnik mora študent:
–	opraviti splošni modul,
–	opraviti pisno in ustno predstavitev načrta doktorskega študija; predstavitev je pozitivna, ko načrt študija odobrita komisija za doktorski študij in senat Fakultete za arhitekturo,
–	zbrati najmanj 45 ects iz prvega letnika.
Za prehod iz drugega v tretji letnik mora študent:
–	opraviti arhitekturni in interdisciplinarni modul,
–	opraviti pisno in ustno predstavitev teme doktorske disertacije; predstavitev je pozitivna, ko temo in objavo odobrijo komisija za doktorski študij, komisija za spremljanje doktorskega študenta ter senat Fakultete za arhitekturo,
–	imeti odobreno temo doktorske disertacije na Univerzi v Ljubljani,
–	zbrati najmanj 60 ects.
Za prehod iz tretjega v četrti letnik mora študent:
–	opraviti predstavitev vmesnih rezultatov raziskovalnega dela na doktorskem seminarju/konferenci,
–	zbrati najmanj 120 ects.
Pogoji za mirovanje statusa študenta
Študent lahko zaprosi za mirovanje statusa, v kolikor zaradi opravičljivih razlogov ni bil zmožen opravljati študijskih obveznosti. Upoštevajo se: invalidnost, bolezen (potrdilo osebnega zdravnika, ki izkazuje vsaj polletno nezmožnost študija v zadnjem študijskem letu), materinstvo v zadnjih treh študijskih letih, družinske in socialne okoliščine v zadnjem študijskem letu (mnenje Centra za socialno delo glede nezmožnosti za študij), status vrhunskega športnika ali vrhunskega umetnika v zadnjem študijskem letu.
O izjemnem vpisu odloča komisija za doktorski študij Fakultete za arhitekturo.
10.	Prehodi med študijskimi programi
Prehod iz drugega doktorskega programa na Doktorski program Arhitektura Fakultete za arhitekturo Univerze v Ljubljani je mogoč, če študenti izpolnjuje pogoje za vpis v ta program. Isto velja za prehode iz dosedanjih magistrskih/doktorskih oz. specialističnih programov. Pri prehodu mora kandidat predložiti overjeno potrdilo o opravljenih študijskih obveznostih na študijskem zavodu, kjer je bil vpisan, in uradni izpis iz veljavnih študijskih programov, v okviru katerih so bile navedene obveznosti opravljene. Prošnjo za prehod odobrita komisija za doktorski študij in senat Fakultete za arhitekturo; in sicer s priznavanjem izpitov v postopku priprave načrta doktorskega študija. Pri preverjanju se upošteva vsebinska skladnost s programom, v katerega kandidat prehaja, še posebej skladnost z Osnutkom načrta doktorskega študija oz. z Načrtom doktorskega študija (natančneje: z opisom predloga teme raziskave v dokumentu, predloženem skladno s Pravili o postopku za pridobitev naslova doktorja znanosti na Fakulteti za arhitekturo).
11.	Način izvajanja študija
Študij poteka redno in izredno; v okviru modulov je mogoče izbrati tudi predmete, ki se izvajajo na daljavo oz. kombinirano. Predavanja za izredni študij so organizirana v popoldanskih urah oz. ob koncu tedna (sreda, četrtek in petek popoldne, sobota dopoldne), 20% predavanj se nadomesti v obliki konzultacij.
12.	Pogoji za dokončanje študija
Za dokončanje študija mora študent opraviti obveznosti pri vseh predmetih, ki jih je vpisal, zaključiti individualno raziskovalno delo, pripraviti doktorsko disertacijo, predstaviti rezultate komisiji za spremljanje doktorskega študenta, mentorju (in somentorju) še pred zagovorom, kot prvi avtor objaviti izvirni znanstveni članek v mednarodno pomembni reviji ali znanstveno poglavje v monografiji (upoštevajo se habilitacijski kriteriji UL in FA) ter disertacijo uspešno zagovarjati. Uspešnost disertacije preverja komisija za spremljanje doktorskega študenta  v skladu s pravili Univerze v Ljubljani in Fakultete za arhitekturo.
13.	Kratka predstavitev posameznih predmetov, mentorji
1.1 Predmet splošnega modula
Uvod v znanstvenoraziskovalno delo	1.1	Ljubo Lah
Značilnosti znanstvenega in strokovnega dela, še posebej na področju arhitekture in urbanističnega načrtovanja; znanstvenoraziskovalni pristopi, metode in tehnike; znanost v razmerju do filozofije, logike, etike in psihologije ustvarjalnosti; napake v znastvenoraziskovalnem delu; izbor relevantnega raziskovalnega problema, sodobni načini iskanja strokovnoznanstvenih informacij v arhitekturi in urbanizmu; metode: anketa in intervju, kvantitativne metode in vzorčenje; značilnosti kritičnega branja, veščine upravljanja s časom; obdelava in prikaz rezultatov, zahteve za oblikovanje t.i. primarnega dokumenta.
1.2 Predmeti arhitekturnega modula
Arhitekturna teorija in kritika	1.2	Petra Čeferin
Antični in renesančni koncept arhitekture; od renesanse do funkcionalizma; funkcionalizem in postfunkcionalizem; slovenska scena: a) cerkvena versus civilna estetika; b) socrealizem: funkcionalizem: postmoderna; c) v minimalizem preoblečena postmoderna; kritika na Slovenskem.
Korpus slovenske arhitekture	1.2	Peter Fister
Nove metode raziskav arhitekture v slovenskem prostoru z neposredno navezavo v evropskih raziskovalnih projektih in s spoznavanjem celovitega korpusa slovenske arhitekture; vzpostavitev novih oblik interdisciplinarnega izobraževanja s povezavami v slovenskem in mednarodnem okolju ter neposredno sodelovanje v evropskih raziskovalnih projektih.
Arhitekturna praksa kot raziskovalni laboratorij	1.2	Boštjan Vuga
Pojmovanje arhitekturnega oblikovanja oz. arhitekturne prakse kot znanstvenoraziskovalnega laboratorija; povezovanje tradicionalnega, pragmatičnega in svobodnega znanstveno–raziskovalnega pristopa za razvoj metodologije arhitekturnega projektiranja; konceptualizacije arhitekturno–oblikovalskih preizkusov raziskovalnih hipotez na podlagi konstruktivne kritike primerljivih rešitev; možnosti metodološkega razvoja na podlagi izvedbe preizkusov raziskovalnih hipotez.
Strategije arhitekturnega načrtovanja	1.2	Aleš Vodopivec
Modernistične in sodobne strategije arhitekturnega načrtovanja: forma/funkcija; volumen/teža; simetrija/pravilnost; kubizem/četrta dimenzija prostora; dekoracija; prosti tloris/prostorski načrt; konstrukcija/tektonika; novi materiali/narativnost gradiva; stavbni ovoj/presojnost/scenografija …
Sodobni pristopi k urbanizmu	1.2	Janez Koželj
Narava globalizacije, dejavnikov neo–liberalnega mesta, značilnosti post–urbanega prostora in naraščanja pravice do mesta; neučinkovitost tradicionalnih metod in tehnik načrtovanja in urejanja mest (planiranja končnih stanj) – pogoji/potrebe post–industrijske družbe, možnosti informacijsko komunikacijskih tehnologij; diferencirane oblike prožnega urbanizma: odsotnosti enotne teorije; različnost operativnih metod in taktik dejavnega in dinamičnega uravnavanja razvojnih procesov v smeri dolgoročnih učinkov; lahki, regulacijski, operativni, projektni, dogovorni, dogmatski, navidezni in ohlapni urbanizem; vloga strateškega povezovanja, oblike pravične kompenzacije in ustvarjalni načini upravljanja mest.
2.1 Predmeti interdisciplinarnega modula
Tematski sklopi/poudarki – povezave (izhodiščna legenda rdečih pik – naslovi, razporeditev in sestava sklopov se (pre–)oblikujejo skladno z raziskovalno politiko FA):
•	Arhitekturna teorija in kritika, korpus slovenske arhitekture – povezava s humanizmom
••	Likovno–digitalna teorija in metodologija – povezava s humanizmom in tehniko
•••	Urbanistična teorija in metodologija – povezava z družboslovjem in biotehniko
••••	Teorija projektiranja in tehnične aplikacije v arhitekturi – povezava s tehniko
• Likovno arhitekturna teorija in kritika, korpus slovenske arhitekture – povezava s humanizmom
Analiza in kritika sodobne arhitekture	•	Petra Čeferin
Uvodni pregled sodobne arhitekturne produkcije: populizem, racionalizem, strukturalizem, produktivizem, post–modernizem, neoavantgarda, kritični regionalizem, reflektivne prakse, ekoarhitektura. Pomen in vloga medijev v sodobni arhitekturi: prepletenost arhitekturne produkcije kot projektiranja in gradnje, in »manj materialne« produkcije arhitekture v medijih. Pogoji nastajanja sodobne arhitekture: vpetost arhitekurne produkcije v ekonomsko, politično in kulturno situacijo delovanja, arhitektura kot integralni del družbene realnosti vs. arhitektura kot transformacija arhitekturne in družbene realnosti; možnost, pogoji, struktura in področja učinkovanja arhitekturne invencije v sodobni arhitekturni produkciji.
Izvori moderne	•	Nataša Koselj
Dialektika razvoja, izvori in koncepti Moderne: primerjalna analiza teoretskih člankov, posameznih del in njihovih avtorjev ter vplivov prostora in časa, v katerem so nastala; opredelitev Moderne, obdobja, razlogov za pojav; uporaba besede moderen; prostor, čas in bistvo modernega ustvarjalnega procesa.
Interpretacije spomina v arhitekturi	•	Maruša Zorec
Pregled metod proučevanja zgodovine arhitekture in pristopov ter načinov interpretacije spomina v arhitekturi; arhitektura, ki združuje staro in novo, pregled zgodovine, raziskovanje konceptov; razvijanje novih konceptov interpretacij spomina v arhitekturi; razvijanje novih konceptov v odnosu staro – novo v arhitekturi.
Sporočilnost v arhitekturi	•	Tadej Glažar
Izvori in nameni sporočilnosti arhitekturnega prostora; pomeni arhitekturnega prostora; moč sporočilnosti; zgodovinski razvoj in vloga arhitekturnega izraza skozi razvojno arhitekturno prakso (vprašanja monumentalnosti...); potenciali arhitekturnega izraza v sodobni praksi.
Arhitekturne analogije	•	Lučka Ažman Momirski
Osnovna terminologija; primerjave arhitekture in urbanizma z drugimi disciplinami; uporabnost metod pri preučevanju predmeta oz. področja; razlage pri spoznavanju vsebine; hkratno ali izmenično preučevanje dveh ali več vsebin, da bi ugotovili njihove skupne lastnosti ali razlike.
Korpus slovenske arhitekture—izbrane teme	•	Peter Fister
Izbor tem iz sledečih sklopov: nove metode raziskav arhitekture v slovenskem prostoru z neposredno navezavo v evropskih raziskovalnih projektih in spoznavanjem celovitega korpusa slovenske arhitekture; vzpostavitev novih oblik interdisciplinarnega izobraževanja s povezavami v slovenskem in mednarodnem okolju ter neposredno sodelovanje v evropskih raziskovalnih projektih.
Identiteta slovenske arhitekture	•	Živa Deu
Metode prepoznavanja entitet slovenske arhitekture, ki jo opredeljujejo in definirajo kot absolutno slovensko; analiza in dokazovanje navedene absolutnosti; absolutna in relativna identiteta arhitekturnih objektov; različnost v rešitvah; razlogi za posebnosti slovenske arhitekture.
Varstvo in prenova arhitekturne dediščine	•	Peter Fister
Tematika predmeta je vezana na aktualne spremembe in izkušnje specifične arhitekturne metode in teorije s prednostnim pogledom na slovenski prostor in slovensko problematiko ter na strokovno in znanstveno povezavo z najnovejšimi svetovnimi usmeritvami obravnavane specifike.
Integralnost prenov	•	Ljubo Lah
Razumevanje temeljnih pojmov s področja integralnega varstva arhitekturne dediščine, interpretacij mednarodnih izhodišč, ki oblikujejo doktrino integralnega varstva kot sestavni del trajnostnega razvoja; teoretska, metodološka, pravna in vrednostna izhodišča. Izbrane tematike: kreativnost in prenova, prenova mesta/mestnega predela/podeželja/naselij, prenova posameznih stavb, menedžment in arhitekturna dediščina, študije izvedljivosti, instrumenti in mehanizmi urejanja prostora, načrtovanje prilagojene in adaptirane uporabe prostorskih struktur, ohranjanje avtentičnosti, konservatorski posegi, metode in koncepti za načrtovanje prenovitvenih posegov, interdisciplinarnost in timskost dela.
Interpretacija dediščine	•	Sonja Ifko
Vloga dediščine v sodobni družbi: kot označevalec kulturne identitete, kot prostorskorazvojni potencial in kot ekonomskorazvojni parameter; opis razvojnih značilnosti varovanja naravne in kulturne dediščine in zgodovina predstavitvenih metod ter tehnik; teorija in filozofija varstva: predstavitev različnih kategorij naravne in kulturne dediščine, osnove muzeološke teorije in varstvenoprezentacijskih pristopov; oblike in načini predstavljanja dediščine ter predstavitev aktualnih trendov svetovne prakse na področju muzeologije in interpretacije dediščine; vključevanje varstva dediščine v razvojne programe.
Arhitekturni arhetipi sakralnega	•	Leon Debevec
Značilnosti razmerja prostor – kult; ravni oblikovanja arhetipov sakralnega; metoda ovojev; kultni kompleksi pred–antičnih in antičnih religij, Egipt, Grčija, Rim; krščanski kultni kompleks, zgodnje krščanstvo, srednji vek, barok, drugi vatikanski koncil; vzporedni razvoj kultnih kompleksov drugih religij.
Teorija izvora vernakularne arhitekture	•	Borut Juvanec
Med tehniko, tehnologijo, uporabo, antropologijo, ergonomijo in estetiko v arhitekturi: izvor prvih arhitektur, razmerje med teorijo arhitekture in teorijo izvora, opredelitev izvorov; razvojna načela; prvinska arhitektura, znanstvene metode za opredelitev bistva vernakularne arhitekture in njegovo sodobno konceptno interpretacijo.
Antropologija človekovega okolja	•	Igor Toš
Interakcija, sovisnosti in koevolucija človeka in antropogenega materialno–prostorskega okolja. Človek kot »animal symbolicum«, kot biofizično–simbolno bitje. Človekovo okolje kot biofizično–simbolni milieu. Osnovni pojmi semiotike in informacijske teorije. Poreklo arhitekture in poreklo mesta. Vprašanja sodobnosti. Interdisciplinarna struktura arhitekturne antropologije. Metodologija interdisciplinarnega raziskovalnega dela, osnove sistemske metodologije.
Arhitekturna psihologija	•	Matija Svetina
Opredelitev in področja arhitekturne psihologije; narava odnosov med človekom in okoljem; metode arhitekturne psihologije; ovrednotenje po uporabi; čutne kakovosti in njihovi vpliv; družbeni procesi in okolje; spoznavanje okolja; okoljski problemi v naseljih; nesreče; psihologija in načrtovanje (naročniki in načrtovalci; procesi usklajevanja; pogajanje o skupni sliki okolja; stiki z javnostjo); značilnosti vedenja in doživljanja v nekaterih posebnih okoljih; okolje za vse.
Izbrana poglavja iz filozofije prostora in časa	•	Marko Uršič
Predmet razvija sistematično in poglobljeno refleksijo o prostoru/času, njuno analitično in fenomenološko obravnavo ter povezavo tako z metafiziko na eni strani kakor tudi z vsakdanjim izkustvom prostora/časa na drugi. Teme: prostor in čas v zgodovini filozofij; prostor in čas v sodobni znanosti in filozofiji; realni, fenomenalni in virtualni prostor & čas.
Umetnostna zgodovina	•	Peter Krečič
Umetnostno zgodovina in zgodovina kulturnih formacij s posebnim pogledom na arhitekturo in njeno teorijo; Izbrane umetnostno–zgodovinske teme iz različnih časovnih razdobij; teorija umetnosti, arhitekturne teorije; teorije avantgarde in modernizma.
• •  Likovno–digitalna teorija in metodologija – povezava s humanizmom in tehniko
Sistemi likovnega urejanja	• •	Jaka Bonča
Snovanje kompozicij in sistemov na mreži in na podobni obliki ponavljanja. Sistemi kot matematične izometrične preslikave: zrcaljenje, vrtež, ponavljanje ... mere, moduli, merila, razmerja in sorazmerja; število elementov v nizu, število elementov v vseh nizih, število nizov, velikost dela.
Arhitekturno–likovne razprave	• •	Peter Marolt
Zakonitosti arhitekturnega prostora in prostorskih form v različih nivojih umetnosti in arhitekture; sporazumevanje in vživljanje v prostor skozi dialog s prostorom; povezava med različnimi mediji in zvrstmi likovne umetnosti; okvir za nove, drugačne oblike bivanja (obstoja); soočanje z odnosi: čista forma/socialni produkt, znanje/védenje, red/nered, preobrat/razvoj, arhitektura/skulptura.
Barve in prostor	• •	Tomaž Novljan
Pregled pristopov in metod oblikovanja barve v prostoru; oblikovanje barvnega sveta v arhitekturi skozi razumevanje obravnavanih metod; izhodiščni izobrazbeni profil kot izhodišče možnih prispevkov k razvoju obravnavane metodologije; predlog prispevkov k razvoju metode.
Svetloba in osvetlitev v arhitekturi in urbanizmu	• •	Tomaž Novljan
Fizikalne lastnosti svetlobe; naravna svetloba; senca, odboj in absorpcija; osvetljevanje z električnimi viri; razlike med zunanjo in notranjo osvetlitvijo; primerljivost projektirane in izmerjene svetlobe; kvaliteta in kvantiteta osvetlitve; svetlobe in zaznavanje prostora; svetloba kot nosilec informacije; dinamična osvetlitev kot simulacija naravne osvetlitve; svetlobno smotrna zasnova objekta, svetlobno onesnaževanje okolja; svetloba in osvetlitev v virtualnem in realnem prostoru: oblikovanje svetlobe v gradbenem procesu.
Orodja abstraktnih transformacij v prostoru	• •	Tomaž Novljan
Zaznavanje prostora; pojmi: prostor, abstrakcija, transformacija; njihova uporabnost v kreativnem procesu; kaos in samopodobnost; fraktalna teorija in fraktalna geometrija; njihova uporabnost v oblikovanju prostora; prenos in prilagoditev vtisov naravnega okolja v zaprt prostor; barva, vzorec, svetloba.
Oblikovanje notranjosti in opreme	• •	Primož Jeza
Pregled pristopov in metod kompozicije in oblikovanja mobilne in fiksne opreme, kompozicije interiera in oblikovanje ter umeščanje ulične opreme v urbano tkivo; oblikovanje notranjosti oziroma opreme kot refleksija druge izhodiščne izobrazbe z vidika razumevanja obravnavanih metod; izhodiščni izobrazbeni profil kot izhodišče možnih prispevkov k razvoju obravnavane metodologije; predlog prispevkov k razvoju metode.
Kakovost dr. raziskovanja in osnove raziskovanja skozi oblikovanje	• •	Claus Peder Pedersen
Sodelujoči bodo pri tem predmetu spoznali kriterije doktorskega raziskovanja in pristop raziskovanja skozi oblikovanje. Omenjeni pristop postavlja v ospredje oblikovanje kot bistveno sestavino procesa raziskovanja, kot generator novega znanja in razumevanja. Razvoj orodja vrednotenja v procesu oblikovanje je pri tem ključnega pomena. Raziskovalni rezultati tako nastajajo skozi izkušnjo oiblikovalske prakse. Pri tem predmetu bodo kandidati spoznali tako teoretsko ozadje kot tudi metodologijo raziskovanja skozi oblikovanje.
Digitalne metode in predstavitve v arhitekturi	• •	Or Ettlinger
Logična in učinkovita uporaba digitalnih multimedijev od zasnove do realizacije arhitekturne ideje; metoda, programska in strojna oprema, potrebna za uspešno delo; spletne tehnologije, multimedijske podatkovne baze na področju arhitekture in orodja, ki omogočajo uspešno integracijo in komunikacijo dela prek svetovnega spleta.
Oblikovanje virtualnih okolij	• •	Vassilis Bourdakis
Cyberspace, virtualna realnost; apliciranje sintetičnih okolij; oblikovalski principi sintetičnih okolij; načrtovalska orodja.
Digitalne metode oblikovanja	• •	Henri Achten
Oblikovalsko mišljenje; znanost umetnega; digitalne metode oblikovanja; razvoj digitalnih metod oblikovanja.
Programiranje arhitekturnih oblik	• •	José Pinto Duarte
Temeljne veščine za razvijanje lastnih načrtovalskih orodij; teoretični modeli in praktično programiranje s skripti; osnovne paradigme za razvijanje generativnih sistemov vključno parametrično načrtovanje, slovnice oblik, celične avtomate ... in temeljno programsko konstruiranje kot simbolno izražanje, kontrolne strukture, ciklične funkcije, podatkovne strukture ... ; osnove uporabljenih skriptov in potrebna podpora za izdelavo vaj.
Digitalno modeliranje in izdelovanje	• •	José Pinto Duarte
Osnove naprednega geometričnega modeliranja, računalniško podprtega izdelovanja, virtualne realnosti in sodelovanja na daljavo; uporaba CAD/CAM orodij in procesov, predvsem procesov odvzemanja, dodajanja, rezanja in formiranja; reševanje kompleksnih problemov, recimo pri sodelovanju z industrijo; masovno prilagojeno bivalno okolje, načrtovanj in izdelava kompleksnih form ...
Digitalna orodja za arhitekturno izobraževanje in sodelovanje	• •	Tadeja Zupančič
Stopnje arhitekturne osveščenosti različnih javnosti; problemi vizualne komunikacije med strokovno in splošno javnostjo; kombinirano strokovno in vseživljenjsko arhitekturno učenje orodja za splošno in strokovno arhitekturno izobraževanje, za sodelovanje različnih strok, uporabnikov in/ali javnosti v arhitekturno–urbanističnem načrtovanju in oblikovanju.
Arhitekturno publiciranje	• •	Tadeja Zupančič
Uvod v (digitalne) vire; tipi znanstvenih publikacij; postopek priprave, pregleda in posredovanja; podrobno preverjanje znanstvenih monografij; podrobno preverjanje ustreznosti referenc; analiza vplivov publiciranja; ontologija.
Natura Animare: Transformacije materije pri ustvarjanju prostora	• •	Paul O. Robinson
Predmet želi raziskovalca na področju arhitekture opremiti s teoretskimi in praktičnimi orodji, ki so potrebna za razvoj kritičnega pristopa k raziskovanju transformacije materialov pri ustvarjanju arhitekturne forme in prostora. Študenta izzove k razmišljanju o vlogi materije in materialnosti na podlagi teoretskih besedil o umetnosti, arhitekturi in kulturni semiotiki ter razvoja sodobnih tehnologij, ki preoblikujejo tradicionalno simbolično in politično vlogo materialov pri ustvarjanju grajenega okolja.
• • •  Urbanistična teorija in metodologija – povezava z družboslovjem in biotehniko
Razvoj urbanizma	• • •	Lučka Ažman Momirski
Temeljni pojmi in geneza elementov (prostorskih prvin). Vezano mesto: Orient in Amerika; klasična antika. Postantično (fevdalno) razvezano (reducirano) mesto. Fevdalne bastidske strukture. Renesančno idealno mesto. Racionalistično »žoržetsko« mesto. Moderno »tartansko« mesto, 19. in 20. stol. Fevdalno mesto na Slovenskem. Od fevdalnega do funkcionalističnega tkiva. Sodobne slovenske urbane strukture.
Urbanistično načrtovanje	• • •	Ilka Čerpes
Pregled sodobnih teorij s področja urbanističnega načrtovanja, cilji trajnostnega razvoja v prostoru, zaznavanje in vrednotenje razvojnih problemov v prostoru, postopki usklajevanja različnih interesov v prostoru, procesiranje informacij za potrebe urbanističnega načrtovanja, operativno določanje in razporejanje rab v prostoru, organizacija infrastrukturnih omrežij ter omrežij grajenega in negrajenega tkiva, strategije generiranja grajenih oblik.
Arhitektura in trajnostni prostorski razvoj	• • •	Andrej Pogačnik
Arhitektura kot sestavina trajnostnega razvoja mest, podeželja in krajine. Raziskave privlačnosti, okoljske nosilnosti in ranljivosti prostora. Lokacijske teorije analize dostopnosti, ekonomske upravičenosti in družbene sprejemljivosti. Modeli razvoja zemljišč, urbani in regionalni scenariji, simulacije in igre; obnašajske, javno–mnenjske, situacijske in druge raziskave. Vizualno – oblikovalske raziskave pri umeščanju objektov. Arhitektura in sistemi: prometni, energetsko–komunalni sistemi, sistemi kmetijskih oz. gozdnih zemljišč, sistemi zelenih varovanih prostorov. Arhitektura kot sestavina rabe tal na ravni občine, regije in države. Regionalno in državno pomembni objekti, DLN. Arhitektura in načela trajnostnega razvoja (ESDP, CEMAT, HABITAT, Leipziška listina).
Trajnosten razvoj mesta	• • •	Mojca Šašek Divjak
Definicija pojma trajnostnega razvoja mesta (opredelitve različnih avtorjev), parametri in indikatorji trajnostnega razvoja mesta, primerjava različnih modelov razvoja mesta glede na trajnostne parametre, urbani vzorci, model decentralizirane zgostitve poselitve na različnih nivojih (regija, mesto, četrt, soseska), primeri uspešnih trajnostnih usmeritev mest, četrti, sosesk.
Orodja za nadzor urbanih oblik	• • •	Kaliopa Dimitrovska Andrews
Oblikovaje mesta v sodobnih planerskih sistemov. Estetski vidiki razvoja mest. Metode ocenjevanja in vzpodbujanja kvalitete urbanističnega oblikovanja in ekonomske učinkovitosti projektov mestnega razvoja. Oblikovalska merila pri urejanju mest in drugih naselij: klasifikacija in njihov vpliv na razvoj fizičnih struktur.
Regionalno planiranje	• • •	Andrej Černe
Regionalni vidiki razvoja; regionalni problemi; stanje, razvojne težnje in razvojne možnosti; opredeljevanje regionalnih razvojnih potencialov; struktura, funkcije in razvoj regij; razlike med regijami in razlike znotraj regij; kazalci in merila kot element za sprejemanje regionalnih razvojnih odločitev, koncept regije; prostorske členitve ozemlja;tipi regij.
Okoljsko upravljanje za podeželski turizem in rekreacijo	• • •	Alenka Fikfak
Okoljska etika, psihološki in sociološki vidik okolja, ekonomika okolja: glede na ponudbo in povpraševanje, glede na stroške in koristi; kritika znanstveno–tehnološkega razvoja; vpliv izvajalcev del na kakovosti življenja uporabnikov prostora (gradbena dela, geodetske dejavnosti, vodarsko komunalni posegi, itd); celovito telesno, duševno in socialno zdravje; teorije aktivnega počitka.
Lokalno planiranje in sodelovanje javnosti	• • •	Andreas Voigt
Načrtovanje na lokalni ravni in sodelovanje javnosti. Temelji sistemske teorije, teorije simulacij in teorije komuniciranja. Planski proces – delo z javnostmi:z različnimi javnimi in zasebnimi akterji; obdelava problemov, kompleksnost in ravni obravnave. Prednosti različnih pristopov k planiranju. Načrtovanje »od spodaj navzgor« in metode vključevanja javnosti, primeri dobre prakse.
Urbana ekonomika	• • •	Andreja Cirman
Uvod v nepremičninske trge. Mikroekonomska analiza nepremičninskih trgov; markoekonomska analiza nepremičninskih trgov; gospodarska rast in metropolitanski trgi nepremičnin; Vpliv lokalih oblasti na nepremičninske trge:lokalna oblast, nepremičninski davki in nepremičninski trgi; javne dobrine, eksternalije in razvojna regulacija.
Ekonomika nepremičnin–izbrane teme	• • •	Maruška Šubic Kovač
Definicija ekonomike nepremičnin, nepremičninski ciklus, razvoj nepremičnin. Prostorsko planiranje in odločanje o rabi zemjišč: lokacijski faktorji, vpliv institucionalnih faktorjev na rabo zemljišč, ekonomski donos do rabe zemljišča, odločanje. Process razvoja nepremičnin: razpoložljivost zemljišč, zemljiška politika, pridobivanje zemljišč, tehtanje javnih in zasebnih interesov, razvoj zemljišč in dajatve na ravni lokalne skupnosti, gradnja in stroški gradnje. Vrednotenje nepremičnin. Analiza nepremičnin za odločanje na področju nepremičnin.
Sociološki koncepti sodobnega urbanizma	• • •	Marjan Hočevar
Transformacija mest zaradi prežemanja procesov globalizacije in lokalizacije (glokalizacije). Mesta kot refleksivna izbira. Zmanjševanje instrumentalnega pomena prostorskih in hkratna krepitev refleksivnih praks, povezanih z različnimi življenjskimi slogi. Prepletanje prizoriščnih in spektakelskih funkcij, kar redefinira postulate klasičnega urbanizma.
Mestna pokrajina in interaktivna mesta	• • •	Matevž Juvančič
Proučevanje urbanih prostorov kot življenjskih, spreminjajočih se, interaktivnih tvorb, ki jih sestavljajo različni urbani elementi in uporabniki ter njihove medsebojne povezave in interakcije; raziskovanje urbanih in mestnih pokrajin skozi porajajoče se (vizualno) urbano besedišče, sistemsko in podatkovno modeliranje v podporo pri sporočanju, načrtovanju ter sprejemanju odločitev; prenos in zasnova inovativnih, trajnostnih, nizko- in visoko- tehnoloških rešitev in pristopov po vzoru sodobnih (t.i. pametnih) mest; uporaba sodobnih medijev (družbenih omrežij, spleta, aplikacij, itd.) in raziskovanje različnih načinov sporočanja problematike raznovrstnim deležnikom.
Naselbinska krajina kulturne raznovrstnosti	• • •	Alenka Fikfak
Teoretična in zgodovinska izhodišča za razumevanje izoblikovanega prostora. Opredelitev temeljnih pojmov (zaznavni, izkustveni in doživljajski prostor); naselbinska krajina, bivalna kultura, opredelitev človekovih potreb, sodobne globalne družbeno ekonomske spremembe. Oblikovanje naselbinskih enot, vloga osebnega prostora pri oblikovanju bivalnih enot (svetloba, komunikacija in funkcija). Elementi objekta v smislu dojemanja prostora; nove oblike, eksperimentalni vzorci, itd.
Varstvo arhitekturnih krajin	• • •	Živa Deu
Mednarodnih dokumenti na temo varstva grajenih struktur. Arhitekturna politika za trajnostno Evropo raznolikih regij. Pomen grajenih struktur za prepoznavnosti kulturnih krajin. Arhitekturne krajine in regije Slovenije. Predstavitev metod za vrednotenje grajenih struktur kot osnova za kakovostno prenovo in načrtovanj novega. Vzorčni primeri. Razprava o uporabljenih metodah (arhitekturnih, umetnostno zgodovinskih, etnoloških, socilanih).
Metode ambientalnega oblikovanja	• • •	Mojca Gregorski
Mehanizmi prostorskega doživljanja in čutnega oblikovanja. Različni percepcijski mediji. Pojem ambient (materialno in fizično, emocionalno in intelektualno, simbolno). Vrednostni sistemi različnih zgodovinskih obdobij in različnih strokovnih doktrin. Zaznava mikroambientov. Zaznava na makro ravni. Tradicionalne teorija zaznave: ambient kot stvarna geometrija, ambient kot psihološki izziv, ambient kot spoznavna oblika, ambient kot kulturni fenomen. Sodobna teorija zaznave (generično mesto). Nova estetika prostora (individualnost in raznolikost). Povezanost estetike z družbenim kontekstom in vrednostnimi načeli.
Občutljivi prostori mesta	• • •	Tadeja Zupančič
Podrobnejši pregled pristopov in metod proučevanja in načrtovanja mikrourbanega okolja oz. arhitekturnega prostora mesta. Arhitektura kot refleksija druge izhodiščne izobrazbe z vidika razumevanja obravnavanih metod. Izhodiščni izobrazbeni profil kot izhodišče možnih prispevkov k razvoju obravnavane metodologije. Predlog prispevkov k razvoju metode.
Oblikovanje odprtega prostora	• • •	Davorin Gazvoda
Vzroki za nastanek in tipologija objektov vrtne umetnosti. Grajeni in zeleni odprti prostor. Sodobno krajinsko oblikovanje. Generiranje krajinskih oblik. Sovisnost arhitekturnega in krajinskega oblikovanja. Upoštevanje socialnih, psiholoških in krajinsko ekoloških vidikov oblikovanja mestnega odprtega prostora. Nove paradigme pri oblikovanju odprtega prostora. Kritičen pregled najnovejših oblikovalskih dosežkov na področju oblikovanja odprtega prostora.
• • • •  Teorija projektiranja in tehnične aplikacije v arhitekturi – povezava s tehniko
Teorija arhitekturnega projektiranja	• • • •	Igor Toš
Projektiranje kot intersubjektni, interdisciplinarni, večfazni ustvarjalni proces priprave posegov v okolje. Vplivni dejavniki na arhitekturo. Subjekti arhitekturnih procesov. Projektiranje kot komunikacija, dogovor, koordinacija, integracija prispevkov. Vloga arhitekta. Aspekti, vrste in faze projektiranja. Vloga predpisov in norm. Projektiranje kot reševanje problemov, kot odločanje, kot ustvarjalni proces. Osnovni pojmi psihologije ustvarjanja. Osnove metodologije in tehnologije projektiranja, osnovne splošne in posebne metode in tehnike, primerjave metod. Sistemske metode v projektiranju in problem specializacije. Odnos nazorov in metod, teorije in prakse. Problem vrednotenja smotrov, sredstev in rešitev. Vrednostni sistemi in kriteriji. Etika in estetika v projektiranju.
Integrirana praksa in modeliranje stavb	• • • •	Tatjana Isaković
Pristopi k integrirani praksi: vrste znanj skozi življenjski cikel projekta. Integrirano upravljanje znanj pri projektnem delu. Osnove sistemskega mišljenja in aplikacije. Sistem projekta: okolje, elementi in odnosi. Vrste projektov in vloga projektnih skupin. Analiza komunikacij: viri, informacije in dokumentacija. Analiza procesov in organizacijskih struktur upravljanja timov. Formiranje timov, skupinsko delo in komunikacija. Organizacijske strukture in formiranje timov za integrirano prakso. Digitalni projekt: izmenjava dokumentacije in sodelovanje v skupinah. Integracija s pomočjo Informacijskega modeliranja zgradb. Tehnike izboljšanja kakovosti konstruiranja in dobra praksa. Projektiranje za izgradnjo, dokumentiranje, arhiviranje, ponovna raba. Upravljanje projektnih skupin: CAD management in majhne skupine.
Visoko–tehnološka arhitektura	• • • •	Ljubomir Miščević
Sodobni materiali, sestavi in strukture za arhitekturno snovanje oz. projektiranje visokotehnološke arhitekture. Kontinuiteta razvoja arhitekturne zamisli in gradbene tehnologije ob vse hitrejšem odkrivanju novih rešitev, njihovi uporabi in spremljanju kot izziv kreativnosti. Obveznost spremljanja in poglobljenega poznavanja tehnoloških odkritij. Izbrane teme: eko–tech; bioklimatski high–tech; ekstremna arhitektura; virtualni high–tech.
Sodobna arhitekturna tehnologija	• • • •	Martina Zbašnik–Senegačnik
Sodobna arhitekturna tehnologija; kriteriji za izbor gradiv; ekološka gradiva: naravna, lokalna, reciklirna, obnovljiva; nizkoenergijska gradiva; hidroizolativna in toplotnoizolativna gradiva; »pametna« gradiva; nano gradiva; tehnične tekstilije.
Prilagodljiva sistemska gradnja stanovan	• • • •	José Pinto Duarte
Splošna načela produkcije: ročne, masovne, prilagodljive masovne produkcije. Pristopi k masovni stanovanjski gradnji: 19. stoletje in začetek 20. stoletja; obdobje med obema vojnama, obdobje po drugi svetovni vojni, doba po 60–tih letih 20. stoletja. Sistemi prefabrikacije: lahki in težki, linearni in ploskovni ter volumetrični. Sistemi oblikovanja: klasični, Durand, Le Corbusier, Gropius, Fuller, Wright, Habraken, sodobni pristopi. Možnosti računalniške in gradbene tehnologije za oblikovanje uporabniku prilagodljive sistemske gradnje, ki povzema kakovost individualnega oblikovanja.
Požarna varnost grajenega okolja	• • • •	Domen Kušar
Pri projektiranju mora arhitekt poleg ostalih zahtev upoštevati tudi varnost ljudi in dobrin v sami zgradbi in njeni okolici. K temu ga zavezuje tudi zakonodaja. Zato so pri predavanjih podrobneje obdelani trije sklopi varnostnih problemov: varnost pred požari – vzroki požarov in eksplozij, sistem varnostnih ukrepov za preprečitev požarov, za omejitev širjenja požarov, za evakuacijo in reševanje ljudi in dobrin ter za intervencijo gasilcev, protipožarne naprave, itd.; varnost pri delu – vzroki nevarnosti, ki izhajajo iz dela oziroma tehnologije in ki izhajajo iz same zgradbe, ukrepi za odpravo in zmanjšanje nevarnosti: fizikalnih (padci, eksplozije, udari, vibracije, hrup, toplotni udar, svetlobni udar, električni udar, itd), kemičnih (dim, strupene in jedke snovi, itd.) bioloških in drugih; varnost pred onesnaženjem – vzroki onesnaženja zraka, vode in zemlje, ukrepi za odpravo nevarnosti onesnaženja okolja, čistilne naprave.
Okoljska fizika za arhitekte	• • • •	Jaume Roset
Študije s področja okoljske fizike; toplotni vidik; akustika; osvetlitev; »arhitekturne kombinacije« toplote, akustike in osvetlitve z vidika okoljske fizike.
Energijski in okoljski vidiki načrtovanja stavb	• • • •	Sašo Medved
Okoljske sfere in procesi v njih; energija in okolje; energija in sodobne družbe (človek); sonaravni razvoj in pomen rabe energije v stavbah; modeliranje širjenja onesnaževal v okolju; tehnologije in tehnike za učinkovito rabo energije v stavbah; tehnologije za izkoriščanje obnovljivih virov energije z razpršenimi in daljinskimi energetskimi sistemi pri oskrbi s toploto in električno energijo; modeliranje rabe energije v stavbah; metode presoje energijske učinkovitosti snovi, stavb in naselij; modeliranje in metode presoje okoljskih pritiskov snovi, stavb in naselij; metode za ekonomsko vrednotenje energetskih in okoljskih tehnologij.
Mikroklimatske razmere v mestih in stavbah	• • • •	Sašo Medved
Modeliranje energijskih in snovnih tokov v urbanem okolju; senzibilno in latentno shranjevanje toplote v grajenem okolju in naravi; uravnavanje lokalnega podnebja v urbanem okolju; tokovne razmere in transport onesnaževal v urbanem okolju; mehanizmi prenosa toplote; časovno ustaljen in neustaljen prenos toplote v homogenih in nehomogenih gradbenih konstrukcijah; časovno ustaljen in neustaljen prenos vode in vodne pare v gradbenih konstrukcijah; prenos toplote v transparentnih elementih ovoja stavb; modeliranje in vrednotenje toplotnih mostov; modeliranje prenosa sončnega sevanja in svetlobe v stavbah; shranjevanje toplote v gradbenih konstrukcijah; adaptivni modeli toplotnega ugodja; toplotni odziv stavb; načrtovanje notranjega bivalnega okolja in rabe energije na osnovi toplotnega odziva stavb.
Pasivna hiša	• • • •	Martina Zbašnik–Senegačnik
Parametri ugodja v prostoru; tehnologija gradnje pasivnih in nizkoenergijskih hiš; komponente pasivne in nizkoenergijske hiše (toplotna izolacija, okna in vrata, sistemi ogrevanja in prezračevanja, sončna zaščita, itd); ekološke pasivne hiše (hiše iz naravnih gradiva: slame, ilovice, itd); pasivne hiše večjih dimenzij (poslovni objekti, šole in vrtci, javne zgradbe, planinski domovi v visokogorju, industrijski objekti, itd); sanacije zgradb po principih pasivne gradnje (toplotna izolacija, toplotni mostovi, prezračevanje, ogrevanje, itd); inovativne tehnologije (npr. aktiviranje betonske mase, stensko hlajenje in ogrevanje, itd).
Izbrani primeri iz zgodovine arhitekture in konstrukcij	• • • •	Lara Slivnik
Načela in razvoj oblikovanja konstrukcij objektov, ki so pomembno vplivali na razvoj arhitekture: Kristalna palača, Palača strojev, LeCorbusierov paviljon L‘Esprit Nouveau, Miesov paviljon v Barceloni, itd vse do najnovejših konstrukcij na razstavah v Hannovru leta 2000 in v Šanghaju leta 2010.
Konstrukcije v arhitekturi	• • • •	Vojko Kilar
Predmet podaja kompleksne sklope znanj vezane na zasnovo in analizo konstrukcij kot so računalniški modeli, obtežbe, materiali in načini računalniške simulacije obnašanja konstrukcij. V nadaljevanju so podana osnovna znanja o delu s programi za analizo konstrukcij in napotki za pravilno modeliranje konstrukcij. Posebna pozornost je namenjena opisu možnosti in načinov za povezavo med 3D arhitekturnimi modeli in načrti z matematičnimi modeli v programih za analizo in avtomatsko dimenzioniranje konstrukcij. Predmet je obogaten tudi s primeri računalniških simulacij, ki študentom omogočajo neposrednejši stik z inženirskim delom predmeta.
Snovanje premostitvenih objektov	• • • •	Tatjana Isaković
Predmet podaja kompleksne sklope znanj vezane na zasnovo, analizo in osnovne postopke za oceno primernosti dimenzij konstrukcijskih elementov mostov. Študent bo pridobil znanje o računalniškem modeliranju konstrukcije mostu, vključno z obtežbo, materiali in posameznimi konstrukcijskimi sklopi. Pridobil bo osnovna znanja o delu s programi za analizo konstrukcij, ki so primerni za analizo mostov. Poseben poudarek bo na pravilnem modeliranju konstrukcij. Študent bo spoznal tudi ustrezne načine za oceno nosilnosti konstrukcijskih elementov. Predmet je obogaten tudi s primeri računalniških simulacij, ki študentom omogočajo neposrednejši stik z inženirskim delom predmeta. Predvideno je kombinirano podajanje snovi v obliki predavanj in v obliki projektnega način študija pri katerem je možno tudi vključevanje v programe in sodelovanje študentov z drugih fakultet.
Potresna arhitektura	• • • •	Vojko Kilar
V prvem delu se študentje naučijo osnovnih pojmov in principov potresnega inženirstva ter aktualne filozofije projektiranja na potresnih področjih. Okvirno je obrazložena tudi potresna obtežba in pomembnost konstrukcijske zasnove stavbe za njeno obnašanje med potresi. V drugem delu je poudarek na arhitekturni obravnavi potresne odpornosti stavb in na analizi preverjenih oz. izkustvenih načinov zagotavljanja horizontalne togosti stavb. Poseben poudarek je namenjen identiteti kulturne krajine skozi poudarjeno arhitekturno artikulacijo konstrukcijskih elementov, ki izražajo potresno zasnovo in ogroženost s potresi. Obravnavan je tudi simbolni oz. metaforični odziv arhitekta na grožnjo s potresom.
MENTORJI
Seznam potencialnih mentorjev
http://www.fa.uni-lj.si/default.asp?id=2842